Pragmaattinen pääkielimalli
-
- Viestit: 2185
- Liittynyt: 08.12.2017 17:48
- Paikkakunta: Global
- Viesti:
Pragmaattinen pääkielimalli
Tässä lyhyesti pääkielimallin "mikä, miksi ja miten"
Pääkieli on se kieli, jota maassa pääasiallisesti käytetään väestön keskinäisessä kommunikaatiossa.
Pääkieli on kieli, jolla lainsäädäntöä maan eduskunnassa tehdään
Pääkieli on kieli, jolla maan hallinto toimii
Suomessa vain suomen kieli täyttää kaikki nämä kriteerit, ja reaalimaailma toimii jo nyt pääkieli-periaatteella.
Mutta---
Suomen lainsäädäntö ei tunnusta suomen kielen asemaa Suomen tosiasiallisena pääkielenä,
vaan maassa noudatetaan ideologiaan perustuvaa kielipolitiikkaa, jossa ideologian perusperiaatteena ns.kaksikielisyys.
Todellisuudessa "kaksikielisyys" kuitenkin toteutuu vähemmän käytetyn kansalliskielen privilegioasemana lainsäädännössä.
Kun suomen kieli säädetään Suomen pääkieleksi, tuo privilegioasema ei välttämättä poistu, mutta sen haittavaikutuksia voidaan lieventää.
Suomen kielipolitiikka muuttuu siten lähemmäksi pohjoismaista arvopohjaa. Esim. Ruotsissa ruotsin kieli säädettiin maan pääkieleksi 2009.
Miksi tarvitaan suunnanmuutos kielipolitiikassa?
1) Pohjoismainen arvopohja
2) Demografiset muutokset
3) Pragmaattiset syyt, kustannustehokkuus, resurssien järkevä käyttö
4) Oman kielen suojelu
Pohjoismainen arvopohja on tärkein syy siihen, miksi Suomessa pitää siirtyä pääkielimalliin.
Nykyinen kielipoliittinen malli muistuttaa enemmän taannoista eteläafrikkalaista arvopohjaa kuin pohjoismaista demokratiaa.
Suomalaisuuden liitto on jo vuosikausia vaatinut pohjoismaisten kieliolojen harmonisointia eli
käytännössä ruotsin kielen kohtelua Suomessa samalla kunnioituksella kuin Ruotsissa ja pohjoismaisessa yhteisössä kohdellaan suomen kieltä
ja suomenkielistä vähemmistöä (25% pohjoismaiden väestöstä)
Demografiset muutokset:
Suomen alueella suomea puhuva väestö on aina ollut enemmistönä, vaikka maahanmuuton seurauksena kielijakauma on jonkin verran muuttunut eli
suomenkielisiä on noin 89 % väestöstä, vieraskielisiä 7% ja ruotsinkielisiksi rekisteröityjä 4%.
Huom yksikielisesti ruotsinkielisiä noin 2 %!!!
Jos katsotaan koulutuksen kautta asiaa,
noin 95 % väestöstä suorittaa suomenkielisen koulutuksen ja 4 % ruotsinkielisen, ja arviolta 1 % suorittaa englanninkielisen koulutuksen.
Näissä luvuissa otetaan huomioon jo tuleviakin vuosia.
Perusasetelma 95-5 ei siis juuri muutu, vaikka maa monikielistyy.
Monikielisyyden oloissa yhden yhteisen kielen merkitys korostuu- ja se kieli on Suomessa suomi, ei ruotsi, eikä englanti!
Kuten todettu, Suomi toimii jo nyt ikäänkuin suomi olisi maan pääkieli, mutta tätä tosiasiaa ei mikään taho uskalla sanoa ääneen:
Ei Suomalaisuuden liitto, ei protestipuolue perussuomalaiset, ei mikään poliittinen "auktoriteetti".
Vielä suurempi kynnys on kirjoittaa asia esim. kielilakiin.
Perustuslakia ei tarvitse muuttaa, vaikka varsin suuri osuus kansasta on siihenkin valmis:
Reilu kolmannes kansasta on sitä mieltä, että ruotsin ei tarvitse enää olla kansalliskieli. Kaksi tutkimusta vuonna 2017
Oman kielen suojelu englannin ylivaltaa vastaan oli yksi tärkeimmistä taustamotiiveista Ruotsin päätöksessä säätää ruotsin kieli maan pääkieleksi.
Vastaava ilmiö on havaittavissa myös Suomessa. Tässäkään tapauksessa mikään "auktoriteetti" ei uskalla sanoa, että suomalaisten on suojeltava
suomen kieltä, vaan poliittinen korrektius vaatii, että suomalainen ei saa suojella suomen kieltä ilman, että sitoutuu suojelemaan suomenruotsi-nimistä kieltä!
Tässä siis oli vastauksia kysymykseen: MIKSI pääkielimalli..
Pääkieli on se kieli, jota maassa pääasiallisesti käytetään väestön keskinäisessä kommunikaatiossa.
Pääkieli on kieli, jolla lainsäädäntöä maan eduskunnassa tehdään
Pääkieli on kieli, jolla maan hallinto toimii
Suomessa vain suomen kieli täyttää kaikki nämä kriteerit, ja reaalimaailma toimii jo nyt pääkieli-periaatteella.
Mutta---
Suomen lainsäädäntö ei tunnusta suomen kielen asemaa Suomen tosiasiallisena pääkielenä,
vaan maassa noudatetaan ideologiaan perustuvaa kielipolitiikkaa, jossa ideologian perusperiaatteena ns.kaksikielisyys.
Todellisuudessa "kaksikielisyys" kuitenkin toteutuu vähemmän käytetyn kansalliskielen privilegioasemana lainsäädännössä.
Kun suomen kieli säädetään Suomen pääkieleksi, tuo privilegioasema ei välttämättä poistu, mutta sen haittavaikutuksia voidaan lieventää.
Suomen kielipolitiikka muuttuu siten lähemmäksi pohjoismaista arvopohjaa. Esim. Ruotsissa ruotsin kieli säädettiin maan pääkieleksi 2009.
Miksi tarvitaan suunnanmuutos kielipolitiikassa?
1) Pohjoismainen arvopohja
2) Demografiset muutokset
3) Pragmaattiset syyt, kustannustehokkuus, resurssien järkevä käyttö
4) Oman kielen suojelu
Pohjoismainen arvopohja on tärkein syy siihen, miksi Suomessa pitää siirtyä pääkielimalliin.
Nykyinen kielipoliittinen malli muistuttaa enemmän taannoista eteläafrikkalaista arvopohjaa kuin pohjoismaista demokratiaa.
Suomalaisuuden liitto on jo vuosikausia vaatinut pohjoismaisten kieliolojen harmonisointia eli
käytännössä ruotsin kielen kohtelua Suomessa samalla kunnioituksella kuin Ruotsissa ja pohjoismaisessa yhteisössä kohdellaan suomen kieltä
ja suomenkielistä vähemmistöä (25% pohjoismaiden väestöstä)
Demografiset muutokset:
Suomen alueella suomea puhuva väestö on aina ollut enemmistönä, vaikka maahanmuuton seurauksena kielijakauma on jonkin verran muuttunut eli
suomenkielisiä on noin 89 % väestöstä, vieraskielisiä 7% ja ruotsinkielisiksi rekisteröityjä 4%.
Huom yksikielisesti ruotsinkielisiä noin 2 %!!!
Jos katsotaan koulutuksen kautta asiaa,
noin 95 % väestöstä suorittaa suomenkielisen koulutuksen ja 4 % ruotsinkielisen, ja arviolta 1 % suorittaa englanninkielisen koulutuksen.
Näissä luvuissa otetaan huomioon jo tuleviakin vuosia.
Perusasetelma 95-5 ei siis juuri muutu, vaikka maa monikielistyy.
Monikielisyyden oloissa yhden yhteisen kielen merkitys korostuu- ja se kieli on Suomessa suomi, ei ruotsi, eikä englanti!
Kuten todettu, Suomi toimii jo nyt ikäänkuin suomi olisi maan pääkieli, mutta tätä tosiasiaa ei mikään taho uskalla sanoa ääneen:
Ei Suomalaisuuden liitto, ei protestipuolue perussuomalaiset, ei mikään poliittinen "auktoriteetti".
Vielä suurempi kynnys on kirjoittaa asia esim. kielilakiin.
Perustuslakia ei tarvitse muuttaa, vaikka varsin suuri osuus kansasta on siihenkin valmis:
Reilu kolmannes kansasta on sitä mieltä, että ruotsin ei tarvitse enää olla kansalliskieli. Kaksi tutkimusta vuonna 2017
Oman kielen suojelu englannin ylivaltaa vastaan oli yksi tärkeimmistä taustamotiiveista Ruotsin päätöksessä säätää ruotsin kieli maan pääkieleksi.
Vastaava ilmiö on havaittavissa myös Suomessa. Tässäkään tapauksessa mikään "auktoriteetti" ei uskalla sanoa, että suomalaisten on suojeltava
suomen kieltä, vaan poliittinen korrektius vaatii, että suomalainen ei saa suojella suomen kieltä ilman, että sitoutuu suojelemaan suomenruotsi-nimistä kieltä!
Tässä siis oli vastauksia kysymykseen: MIKSI pääkielimalli..
-
- Viestit: 2185
- Liittynyt: 08.12.2017 17:48
- Paikkakunta: Global
- Viesti:
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Mikä on pääkieli ?
Tähän olisi mukava saada ryhmätyönä ehdotuksia...
Toki peruspaperi on valmiina, mutta tehdäänpä tämä ryhmätyönä..
Näillä mennään...
Tähän olisi mukava saada ryhmätyönä ehdotuksia...
Toki peruspaperi on valmiina, mutta tehdäänpä tämä ryhmätyönä..
Näillä mennään...
Pääkieli on se kieli, jota maassa pääasiallisesti käytetään väestön keskinäisessä kommunikaatiossa.
Pääkieli on kieli, jolla lait maan eduskunnassa säädetään
Pääkieli on kieli, jolla maan hallinto toimii [/quote
Näillä kriteereillä ruotsi oli Suomen pääkieli 1900-luvulle asti...miettikääpä sitä.
-
- Viestit: 2185
- Liittynyt: 08.12.2017 17:48
- Paikkakunta: Global
- Viesti:
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Historiallinen oikeudenmukaisuus:Miksi tarvitaan suunnanmuutos kielipolitiikassa?
Ruotsi oli pääkieli Suomen (kansakunta) elämän ensimmäiset sata vuotta,
sitten tuli keinotekoisen kaksikielisyyden vuoro,
nyt on suomen kielen vuoro!
-
- Viestit: 2185
- Liittynyt: 08.12.2017 17:48
- Paikkakunta: Global
- Viesti:
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Mikä on pääkieli ?
Tähän olisi mukava saada ryhmätyönä ehdotuksia, kommentteja, vastaväitteitä,
SWOT-analyysi
Tähän olisi mukava saada ryhmätyönä ehdotuksia, kommentteja, vastaväitteitä,
SWOT-analyysi
SWOT-analyysi (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) on eräs maailman suosituimmista analyyseista.
Sen avulla tunnistetaan vahvuudet, heikkoudet, mahdollisuudet ja uhkat.
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Minä aloitan näistä itsestään selvistä asioista.
Vahvuus:
Realismi - Todellisuudessa suomen kieli on Suomen pääkieli, se yhdistää ihmisiä.
Yhdistävä kieli lujittaa kansakuntaa - historia ei ole yhteinen, tulkinnat suomalaisuudesta eivät ole yhteisiä - jää vain kieli ja sääolot
ja tulevaisuus.
Heikkous:
Pannassa - Valtavan vauras, vaikutusvaltainen ja hyvin verkostoitunut, asemansa sementoinut eliitti pitää kiinni kaksikielisyysnäytelmästä.
Ehdotus aiheuttaa repivän vastareaktion, ellei tätä saada kytkettyä laajempaan silmien avautumiseen tabuaiheiden suhteen (maahanmuuton uhat, vanhustehoidon tila, köyhyyden lisääntyminen, koulutuksen eriarvoistuminen, tieteen puolueettomuuden valheellisuus,...)
Koulutuksen resurssien ja maailmankuvan vapautuminen ovat valtavia mahdollisuuksia - tämä on tietysti uhka vanhalle eliitille.
Millaisena näemme Suomen tulevaisuudessa, mitä haluamme jättää lapsillemme ja näitten lapsille!?
Vahvuus:
Realismi - Todellisuudessa suomen kieli on Suomen pääkieli, se yhdistää ihmisiä.
Yhdistävä kieli lujittaa kansakuntaa - historia ei ole yhteinen, tulkinnat suomalaisuudesta eivät ole yhteisiä - jää vain kieli ja sääolot
![{L_SMILIES_WINK} ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
Heikkous:
Pannassa - Valtavan vauras, vaikutusvaltainen ja hyvin verkostoitunut, asemansa sementoinut eliitti pitää kiinni kaksikielisyysnäytelmästä.
Ehdotus aiheuttaa repivän vastareaktion, ellei tätä saada kytkettyä laajempaan silmien avautumiseen tabuaiheiden suhteen (maahanmuuton uhat, vanhustehoidon tila, köyhyyden lisääntyminen, koulutuksen eriarvoistuminen, tieteen puolueettomuuden valheellisuus,...)
Koulutuksen resurssien ja maailmankuvan vapautuminen ovat valtavia mahdollisuuksia - tämä on tietysti uhka vanhalle eliitille.
Millaisena näemme Suomen tulevaisuudessa, mitä haluamme jättää lapsillemme ja näitten lapsille!?
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Uhkana on vääristely: "ette hyväksy muita kieliä, muita etnisyyksiä".
Muuallakin hyväksytään muut äidinkielet, vaikka muistetaan, että on olemassa kieli, joka yhdistää kaikkia.
Ruotsissa prinssi Daniel kuvasi tätä sanomalla, että ruotsalaiset jakavat yhteisen kielen, maan, yhteisön ja vastuun. Hän lausui myös, että ruotsalaisuus ei katso ihonväriä tai aksenttia.
Myös Suomessa pitäisi voida puhua samoin: suomalaiset jakavat yhteisen kielen, maan, yhteisön ja vastuun, eikä suomalaisuus katso ihonväriä tai aksenttia!
Se yhteinen kieli täällä on suomi.
Muuallakin hyväksytään muut äidinkielet, vaikka muistetaan, että on olemassa kieli, joka yhdistää kaikkia.
Ruotsissa prinssi Daniel kuvasi tätä sanomalla, että ruotsalaiset jakavat yhteisen kielen, maan, yhteisön ja vastuun. Hän lausui myös, että ruotsalaisuus ei katso ihonväriä tai aksenttia.
Myös Suomessa pitäisi voida puhua samoin: suomalaiset jakavat yhteisen kielen, maan, yhteisön ja vastuun, eikä suomalaisuus katso ihonväriä tai aksenttia!
Se yhteinen kieli täällä on suomi.
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Pääkielestä tulee ensimmäiseksi mieleen sanat: TODELLISUUS, YHTEENKUULUVUUS, TOIMIVUUS.
Suomen pääkieli on suomi.
Suomi on Suomen todellinen pääkieli.
Suomi on kaikkia kieliryhmiä yhdistävä kieli.
Suomen osaaminen on edellytys sille, että kaikki ymmärtävät toisiaan oli etninen tausta mikä tahansa tai oli äidinkieli mikä tahansa.
Suomen pääkieli on suomi.
Suomi on Suomen todellinen pääkieli.
Suomi on kaikkia kieliryhmiä yhdistävä kieli.
Suomen osaaminen on edellytys sille, että kaikki ymmärtävät toisiaan oli etninen tausta mikä tahansa tai oli äidinkieli mikä tahansa.
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Hyvä kiteytys.
Tuo toimivuus on tosiaan oleellista.
Nykyisen mallin toimimattomuus on ilmeistä.
Poliitikkojen, jotka tohtivat arvostella pakkoa, tulisi vaatia esille lukuja ruotsin käytöstä yleensä, virkaruotsin käytöstä erityisesti ja täysin ruotsinkielisten määrästä, ikärakenteesta ja problematiikasta. Näin saataisiin hyvä kuva nykyrakennelman toimimattomuudesta ja liturgian valheellisuudesta.
Ennen kaikkea tulee tunnustaa, ettei pakkoruotsille rakennettua palvelua saadaan koskaan toimimaan:
Ja lopuksi on voitava olla rehellinen myös ruotsinkielisten suomen tarpeen suhteen:Mitään kattavaa ja täydellistä ruotsinkielistä palvelua ei voi olla muualla kuin Ruotsissa. Esim. Suomen erikoislääkäreiltä ei voi jatkossa vaatia ruotsia.
On joko tilattava Ruotsista, lähdettävä Ruotsiin tai suostuttava tulkkiin tai kieliopintoihin.
Ruotsinkielisten koulujen suomenopetuksen on riitettävä suomenkielisten palvelujen käyttämiseen
Jatkossa vähemmistön on huolehdittava omistaan oman koulutuksensa kautta.
Peruskoulun suomenopintojen on oltava niin painotettuja, että ne riittävät palvelujen vastaanottamiseen suomeksi.
Viimeksi muokannut NRR, 29.01.2019 15:19. Yhteensä muokattu 2 kertaa.
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Valheellista liturgiaa ja valheellista nationalismia edustaa Norden-nationalismi ja erityisesti sen kielijulistus:
Entäpä jos Suomen kansalaisilla olisi nämä kielelliset oikeudet:
- oppia yhteiskunnan toimintaa ylläpitävä kieli suomi suullisesti ja kirjallisesti, niin että he voivat osallistua yhteiskunnalliseen elämään
- oppia kansainvälisesti laajasti käytetty kieli tai käytettyjä kieliä, niin että he voivat osallistua kansainvälisen yhteisön kehitykseen
- pitää yllä ja kehittää kansallisia vähemmistökieliään ja äidinkielinä puhuttuja maahanmuuttajakieliä
Kyse on selvästi kansallisvaltion kielijulistuksesta, ei moninaisuudelle rakentuvan Pohjolan!NRR kirjoitti: ↑16.01.2019 23:53 Pohjoismainen kielijulistus 2006:
http://www.kotus.fi/files/971/Deklarati ... olitik.pdf
Vaikka julistus ei olekaan oikeudellisesti sitova, se käy nordismin nationalistisen perusasenteen kuvauksesta. Julistuksessa todetaan pohjoismaisen kielipolitiikan lähtökohtana olevan, että kaikilla pohjoismaalaisilla on seuraavat kielelliset perusoikeudet:
- oppia yhteiskunnan toimintaa ylläpitävä kieli suullisesti ja kirjallisesti, niin että he voivat osallistua yhteiskunnalliseen elämään
- oppia ymmärtämään ja tuntemaan yhtä skandinaavista kieltä ja ymmärtämään muita skandinaavisia kieliä, niin että he voivat olla osa pohjoismaista kieliyhteisöä
- oppia kansainvälisesti laajasti käytettyjä kieliä, niin että he voivat osallistua kansainvälisen yhteisön kehitykseen
- pitää yllä ja kehittää äidinkieltään ja kansallista vähemmistökieltään
Siis lastemme kielellisiin perusoikeuksiin kuuluu oppia skandinaavisia kieliä ja vieläpä niin hyvin, että niin sen pohjalta niin ruotsin, norjan kuin tanskankin ymmärtäminen sujuu!!!!!!!!!!!!!!!!
Pohjoismaiset kielet ja pohjoismainen kieliyhteisö tarkoittavat vain skandinaavisia kieliä!!!!!!!!!
Tämä kohta kielijulistuksessa on tehty täysin suomalaisten pakkoruotsia ajatellen ja se on synkkä manifesti. Mutta tätä meille tehdään kaiken aikaa. Ei voi kuin ilmoittaa, ettei tällaisia "oikeuksia" voi vapaassa maailmassa sälyttää toisten niskoille.
Entäpä jos Suomen kansalaisilla olisi nämä kielelliset oikeudet:
- oppia yhteiskunnan toimintaa ylläpitävä kieli suomi suullisesti ja kirjallisesti, niin että he voivat osallistua yhteiskunnalliseen elämään
- oppia kansainvälisesti laajasti käytetty kieli tai käytettyjä kieliä, niin että he voivat osallistua kansainvälisen yhteisön kehitykseen
- pitää yllä ja kehittää kansallisia vähemmistökieliään ja äidinkielinä puhuttuja maahanmuuttajakieliä
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Uhka?: Miten selitetään ruotsinkielisten alemmat pääsyrajat jatko-opintoihin? Esimerkiksi ÅA:ssa on aineita, joihin lähes kaikki pyrkijät otetaan. Suomenkielisellä puolella on kova karsinta.Joku taho olisi velvollinen puuttumaan tähän.
Pakkoruotsin ansiosta nämä alhaisemman kynnyksen ruotsinkieliset koulutukset ovat muka tasa-arvoisesti kaikkien ulottuvilla. Entä, kun pakkoruotsia ei ole.Hillevi Henanen kirjoitti: ↑08.09.2015 16:46 Opetusministeri Jukka Gustafsson luuli aikanaan voivansa puuttua ruotsinkielisten kiintiöihin.
Otsikko 3.10.2011 klo 18.01 Opetusministeri Ylelle: Ruotsinkielisten suosiminen lopetettava yliopistoissahttp://www.hs.fi/kotimaa/a1305546422134"Kaikilla on oltava tasa-arvoiset mahdollisuudet päästä yliopistoon, eikä millään kansalaisryhmillä voi olla mitään etuoikeuksia. Kyllä näihin opetusministeriö voi vaikuttaa, kun käydään tulosneuvotteluja yliopistojen kanssa", Gustafsson kommentoi ruotsinkielisten kiintiöitä Ylelle. Yliopistojen on täytettävä vuosittain tietyt tulosvaatimukset, jos ne mielivät saada budjettirahoitusta.
Vuorokautta myöhemmin olikin sitten jo liturgia hallussa
Uusi otsikko 4.10.2011 klo 19.07 eli 25 tuntia myöhemmin Opetusministeri: Kiintiöihin ei syytä puuttuahttp://yle.fi/uutiset/opetusministeri_k ... ua/5432508Opetusministeri muistuttaa, että ruotsinkielisen koulutuksen kiintiöillä ja helpotuksilla turvataan ruotsinkielisten palveluita ja kaksikielisyyttä.
- Yliopistojen koulutuspaikat ovat koko väestön käytettävissä. Mahdolliset kiintiöt koskevat ainoastaan opinnoissa käytettävää kieltä, eivät opiskelijan äidinkieltä. Se ei ole suomenkielisten syrjintää eikä asiaan ole tarvetta puuttua, Gustafsson viestitti tiistaina.
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Uhka?: Mitä tehdään kaikille kaksikielisyysasiantuntijoille, joita löytyy eri tahoilta?
Kuinka suuri osa ruotsinkielisistä hallinnossa saa palkkaa nimenomaan kielen perusteella, kaksikielisyysnäytelmän kulissien kohentelusta ja valvonnasta?
Kuinka suuri osa ruotsinkielisistä hallinnossa saa palkkaa nimenomaan kielen perusteella, kaksikielisyysnäytelmän kulissien kohentelusta ja valvonnasta?
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Mahdollisuus: Tulkkausohjelmistojen huippumaaksi
-
- Viestit: 2185
- Liittynyt: 08.12.2017 17:48
- Paikkakunta: Global
- Viesti:
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Mitä heikkoja puolia pääkielimallissa olisi?
Mitä uhkia suomalaisten kannalta on siinä, että kaikki osaisivat Suomessa suomea ja sitä käytettäisiin kommunikaation välineenä maan sisällä?
Huom.
Pääkieli EI tarkoita sitä, että muita kieliä ei puhuttaisi tässä maassa.
Pragmaattinen pääkielimalli, ei ideologinen, kuten fennomaanien aikoinaan..
Mitä uhkia suomalaisten kannalta on siinä, että kaikki osaisivat Suomessa suomea ja sitä käytettäisiin kommunikaation välineenä maan sisällä?
Huom.
Pääkieli EI tarkoita sitä, että muita kieliä ei puhuttaisi tässä maassa.
Pragmaattinen pääkielimalli, ei ideologinen, kuten fennomaanien aikoinaan..
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Pääkielimalli on vastaus kielitodellisuuden tarpeisiin, joten sillä ei ole mitään haittapuolia.
Suomalaisten kieliosaaminen tulee laajenemaan, kun pakkoruotsi lakkautetaan, ja pakkoruotsin tilalle saa valita jonkin valinnaisen vieraan kielen.
Suomalaisten kieliosaaminen tulee laajenemaan, kun pakkoruotsi lakkautetaan, ja pakkoruotsin tilalle saa valita jonkin valinnaisen vieraan kielen.
Re: Pragmaattinen pääkielimalli
Perussuomalaisten poliittinen suunnittelija näkee pakkoruotsin purkamisen ongelmallisena:
- puolustetaan maamme historiaa ja kulttuuria,
- vaikeutetaan maahanmuuttajien kouluttautumista ja sijoittumista,
- estetään "löysentämästä kouluvastimuksia", mikä ilmeisesti nakertaisi kansakunnan henkistä selkärankaa.
Kun perussuomalaisten puheenjohtaja vielä educa-tentissä suositteli oppimisen ongelmien ratkaisuun luokallejäämisen lisäämistä, nostan perussuomalaisten suhteen kädet pystyyn.
Kaksikielisyysnäytelmää kannattaa ilmeisesti perussuomalaisten mielestä jatkaa, koska näinvastustan niin paljon monikulttuurisuutta, maahanmuuttoa ja äidinkielien rapauttamista (ja kouluvaatimusten löysentämistä), että olen kokenut, että ruotsin kielen puolustaminen – osana maamme historiaa ja kulttuuria – on hyvä ja käytännöllinen keino pitää kiinni siitä, mitä maassamme on. Minulla liittyy suomalaisuuteen paljon periaatteita ja arvoja, pakkoruotsiin ei sen sijaan lainkaan. Näkemykseni pyrkii siis olemaan pragmaattinen.
- puolustetaan maamme historiaa ja kulttuuria,
- vaikeutetaan maahanmuuttajien kouluttautumista ja sijoittumista,
- estetään "löysentämästä kouluvastimuksia", mikä ilmeisesti nakertaisi kansakunnan henkistä selkärankaa.
Kun perussuomalaisten puheenjohtaja vielä educa-tentissä suositteli oppimisen ongelmien ratkaisuun luokallejäämisen lisäämistä, nostan perussuomalaisten suhteen kädet pystyyn.